"Tänapäeval teevad inimesed pühapaikadele liiga ja saavad ise seejuures viga peamiselt teadmatusest. Kui esivanemate õpetused hakkavad ununema, tuletavad pühapaigad seda ise meelde," hoiatab looduslike pühapaikade uurija ja kaitsja Ahto Kaasik ning lisab, et karistused tabavad neidki, kes on andnud rüüstamiseks käsu või kes pühapaika kuuluva ära viivad. "Oli see uskumus muinaseestlaste pühast hiiest: kes hiiest puu murrab või saeb, see peab jalamaid surema," kirjeldab ta looduse rüvetajatele peale tulevat needust. Kuula Ahto Kaasiku lugusid hiitest ja teistest looduslikest pühapaikadest, maarahva kommetest ja paljust muust huvitavast pühapäeval kell 14 Raadio 2 saates " Hallo, Kosmos!".
Iga teol on tagajärgEsivanemad on teadnud ja õpetanud igale uuele põlvkonnale, et pühast paigast ei või oksagi murda ega lehekest ära viia. Omad on sellest kinni pidanud. Võõrad ja võõrameelsed mitte.