Veganism ühiskondliku liikumisena on täna ilmselt poliitilisem kui kunagi varem, kirjutab Loomuse liige ja keskkonnaeetik Mattias Turovski ajakirjas Vegan. Tõsi, 60ndatel ja 70ndatel, kui ärkas Lääne keskkonnaaktivism, sattus taimse toidu eelistamine keskkonnaaktivistide eestvedamisel samuti suure tähelepanu alla. Ent erinevalt tänasest ei olnud inimkonnal toona keskkonnakriisist nii selget arusaama. Polnud suuremahulisi akadeemilisi uuringuid, mis viitaksid keskkonnaolukorra äkilisele halvenemisele ning selle seotusele loomatööstuse tegevusega. Kui möödunud sajandi teisel poolel ärganud liikumist võis pidada antiestablishment-stiilis ühiskondlikuks protestiks, on veganluse kui poliitilise ideoloogia taga täna akadeemiline tõsiseltvõetavus, üha kasvav majanduslik potentsiaal ja ülemaailmset keskkonnaprobleemistikku arvestades kisendav vajadus, vahendab Loomus.ee.
1. Taimekasvatus on seni efektiivseim viis toota toituPõhjus selleks on lihtne – taimed ei jookse eest ära. Erinevalt loomadest, kes kõik on konsumendid ehk toiduahelates primaarse produktsiooni tarbijad, on taimed produtsendid.